Čechoslovák and Westske Noviny (West, Tex.), Vol. 28, No. 37, Ed. 1 Friday, September 15, 1939 Page: 6 of 10
ten pages : ill. ; page 20 x 13 in. Digitized from 35 mm. microfilm.View a full description of this newspaper.
Extracted Text
The following text was automatically extracted from the image on this page using optical character recognition software:
ČECHOSLOVÁK
V pátek, dne 15. září 1939.
ČECHOSLOVÁK
Aisl) vvtsisJlt NOVINX
Published every Friday by
Čechoslovák publish. co.
West, Texas.
OFFICERS:
Aug. J. Morris, President
lot. F. Holásek, Sec'y-Treas.
DIRECTORS:
Postup událostí
evropské tragedie
(Pokračování se strany 4.)
Úřední orinámení pravilo, že za-
- „,in<;o] v kni^ "Můi boi" že chce U- stavení hunských hord u Varšavy
krajinu. Stalin Ld Hitlera zná, nátlakem divísí na západní
Guvernér W Lee 0'Daniel ve svém má veliké naděje na pomoc od Mus-
pravidelném rozhlasu v neděli pra- soliniho, který má lepší příležitost
vil že lidé kteří nyní neodloží po- v dobré vůli dostati od Francie né-
litiku stranou po dobu přítomné vá- které území, o které se tolik hlásil
léčné doby by se méli stydéti. Že a zachovali si přátelství za neutra-
vypukla valka v Evropě, to ještě ne- litu. Rusko! Pochybujeme, že Josef
nasytí starce v Texasu přes zimu. Stalin by byl tak na hlavu padlý a
0'Daniel sliboval jim všem $30 pen- nechal si zahnízditi Němce na svých
se a nyní mají mlčeti. Guvernér;hranicích, když předem Hitler na-
Český a polský
národ spojen
Washington, 3. záři. — Dr. Eduard
Beneš ve své depeši ze dne 2. září
' zasedání legislatury, aby tím ušetřil
Aug. J. Morris, Jos. F. Holásek, veikých zájmů daně z přírodních
F. J. čoček, J. A. Urbanovský, zdrojů k placení starobní pense.! který nedodrží žádného slova, a
.1 proto nemáme té nejmenší pochy-
Jos. Pavlíček připouštíme, že evropská válka je
-Aug. J. Morris -Editor příčinou, že na chvíli lid zapomněl
na domácí nesnáze, ale jestli si my-
sli pán guvernér, že se za válku bu-
de skrývati stále, to se velice mý-
lí:
Redaktor
Předplatné $2.00 Subscription
Do Evropy $3.50.
Ceny oznámek sdělí se na požádání.
Advertising rates on applicatlon. Keťasi si již brousí zuby a při-
•srsjKisa*i~ «e --Sv
] Evropě a nikdo neví, jak dlouho po-
i trvá. Vezměme na příklad cukr, jak
' vystoupil v ceně ve dvou neb třech
| dnech minulého týdne, a přece se
ví, že jest cukru dostatek. Keťasi
již znají triky, jak ceny vyšroubo-
vat! nahoru, a jeden z prvních jest.
rozhlásí se, že cukru není možno
dostati, lid se postraší a začne jej
PRESS
Jakou hrůzu prožívá Polsko, ne-
vinně napadené nazistickým Ně-
meckem, by mělo připomenouti, cojkupovati co nejvíce může, a již ce-
by bývalo bylo musilo zakoušeti Če-
skoslovensko, těm, kteří tvrdili, že
Češi se méli biti loni v záři. Při Pol-
na jde nahoru jako teploměr, když
jej z chládku vystavíme na slunce.
Jest pravda, že vystoupily i suro-
sce přece stojí Anglie a Francie, I vjny a farmářské produkty, ale ty
kdežto Československo zůstalo úpl- J ještě ani nyní nejsou na úrovni ho-
ně osamocené a při tom ho trhali | tového zboží, jak byly v roku 1913
ještě jiní sousedé mimo Německa. í ^ení njc horšího, jako náhlé a ne-
Ono se dobře dělá hrdinu, kdvž jest spravedlivé stoupání neb klesáni
člověk dobře uschován za větrem.
cen, neboť tím národ nejvíce trpí.
... ,. . Kdyby ceny stoupaly poznenáhlu a
Hitler pri jedne příležitosti rekl
' J ' - - - i spravedlivě, tak aby jak suroviny
německému lidu, že každých sto ro
ků Bůh sešle Němcům muže, aby je
vedl k vítězství, a tento krátě že jest
to on (Hitler). Kaiser Vilém také
tvrdil něco podobného, a proto se
dá soudili, že asi Satan vysílá tako-
vé šílence na Němce, aby je sváděl
tal- i hotové zboží stoupaly stejně,
a při tom i platy dělnictva, a opáč
ně, aby klesáni cen se dělo stejným
způsobem, pak proti tomu by nikdo
nic nenamítal a nezpůsobilo by to
ani žádný náhlý "bum" ani dě-
do horoucích pekel, jenom že také Chybou ale jest, že jest-li su-
při tom trpí jiné národy. r™ny vystoupí nepatrně hotové
. . | >boži vystoupl dvoj az trojnásobně.
Školní rok již započal, a tu se cí- Malo:bchodníky z toho nemůžeme
time povinni upozorniti jak motori- j Vinjti, neboť ti stejně na tom po-
sty tak i rodiče a děti, aby dávali co
nej větší pozor, by některé dítě ne-
přišlo zbytečně k zranění nebo o ži-
vot. Motoristi by měli dávati při jíz-
dě kolem neb na blízku škol co nej-
více pozor, zvláště když děti jdou do
neb ze školy. Slevte v jízdě a otevř-
te oči! Rodiče by měli každého rá-
na napomenouti své děti, aby podí-
valy se dvakrát neb 1 vícekráte na
obě strany, dříve nežli cestu neb u-
lici překročí. I učitelé ve škole by
měli dávati často toto napomenutí
dětem. Škoda každého života a jistě
nikdo si nepřeje, aby to bylo vaše dí-
tě, které by bylo zmrzačeno nebo u-
smrceno,
, • •
Senátor Tom Connally projevil
minulý týden náhled, že Spoj. Stá-
ty by měly změnili zákon neutra-
lity tak, aby naše země mohla pro-
dávati všechno zboží do zahraničí i
válčícím mocnostem. Aby se zmen-
Silo nebezpečí zapletení se Spoj. Stá-
tů do války, spol. senátor se kloní
k tomu, aby byly utvořeny váleč-
né oblasti, do kterých by americkým
lodim bylo zapovězeno plouti a za-
pověděn americkým cestujícím ce-
stovati také do těchto zemí. Sen.
Connally hlasoval již dříve pro změ-
nu neutrálního zákona, jak navrho-
val sekretář státu Hull a president
Roosevelt. Soudíme, že svůj náhled
změní i ti senátoři, kteří dříve se
stavěli proti změně, jestli totiž bu-
dou spravedliví vůči národu a zemi.
• m
President Roosevelt iamerickou
neutralitu ale jak se patří osladil
těm, kteří ji chtěli. Dle jeho naří-
zení, nic, co má co dočiněni s vál-
kou, nesmi se posílat! válčícím moc-1 Amen. Tudíž není nejmenší pochy-
nostem, ani ne do Kanady. Poprvé | ^y, že spojenci budou bojovati na
za pamětníka bude rozestavena cel-; ;/'v°t a na smrt, az úplně bude Ne-
ní stáž podél kanadských hranic,! mecko rozdrceno a že není ani po-
aby žádný válečný materiál nebyl myšlení na zradu Polska. A pak —
tam pašován. Amerika si sama u- Němci ještě Polsko nemaji! Nutno
pletla na sebe karabáč tím, že z vel- \ sl připomenouti španělskou občan-
kých přebytků nemůže se nyní nic! skon válku, v které ohromná přesi-
do zahraničí posilati. Toho příčinou 'a nacionalistů. podporovaných ital-
jest několik isolacionistů, kteří na- ským a německým vojskem dobýva-
zistům hrají do ruky a vydávají na- la Madridu tři roky, než tento ko-
ši zem do nebezpečí, že jednou mu- nečně padnul. Poláci, dle zpráv, do-
síme se sami bránili před uchvnti-isud ve skutečnosti nevrhli všech-
teli. Když Borah, Ney, Fisher a jiní nu sílu do boje proti uchvatitelům,
chtěli neutralitu, tak ji teď maji,' rravi se, že 45 divisi dosud nevypá-
ale co řekne lid? Takové "zástupce"! lilo ani jedné rány a že pouze 15
lidu, kteří neutralitou uspíšili via- divisi bylo postaveno proti 90 ně-
stně válku, poněvadž dodali Hitle-! meckým divisím, aby je pomalu
rovi odvahy, by měli lidé z Wash-' pouštěli na hlavni bitevní frontu,
ingtonu vyhoditl. President nyni če-, která jest na řece Visle, kde hlav-
ká veřejné mínění o neutrálním zá- j ni boje budou svedeny. Že Němci
koně a hodlá svolati zvláštní zase- j dosud nepocítili náležitý odpor,
dání kongresu, až se přesvědčí, zda-1 svědčí nedělní bitva ve Varšavě, kde
li většina národa souhlasí s naším: Němci po použiti všech zbrani, byli
neutrálním zákonem, nebo ne. My natlačeni Poláky zpět. Tudíž chlu-
soudíme, že ne, a jak by mohl, když beni se Němců, že budou míti celé
si tím škodí sám, poněvadž tím byť Polsko do 14. záři, bylo hodně před-
zastaven vývoz takřka úplně. Lid by časné. Možná, že si pamatujete, jak
měl dáti svým kongresníkúm jasně v roku 1914 Němci byli si jisti, že
na jevo, že jest rozhodně proti to-; 15. záři budou v Paříži, a jak si to
muto zákonu, poněvadž naši po vin- spletli. — Co učiní Itálie? Dle na-
ností jest pomoci spojencům záso- šeho náhledu, věříme, že zůstane
bami, by zdolali šílence nazisty. jest- neutrální a na konec se může opá-
lí nechceme, aby Amerika nebyla j kovati rok 1915. kdy se Itálie obrá-
sama do války zatažena. Věříme, že tila proti svým partnerům, Rakous-
když Amerika prodá vše spojencům, j ku a Německu. Italský národ roz-
tito mohou spiše zvitěziti, ale jest- hodně války nechce, nechce pomá-
li jejich vítězství bude pochybné, hati Hitlerovi podmaňovati si svět,
Amerika rozhodně jim bude nucena aby konečně popletl i Itálii. Totéž
hoři, ale největší zlo vězí právě u
spřostředkovatelů a továrníků, kte-
ří keťasování provádí. Proto presi
dent Roosevelt měl pravdu, když
pravil, že přítomné stoupání růz-
ných věcí jest úplně bezpříčinné a
neospravedlitelné, a doufáme, že
vláda zastaví zbytečné keťasování.
• •
Svět jest zvědav, co učiní Anglie
Francie, až Německo porazí Polsko
úplně; co udělá Itálie a Rusko a o-
statní neutrální malé evropské stá-
ty v přítomné válce. Tyto otázky
nejvíce lámou hlavou lidu zde v A-
merice, a bezpochyby i jinde ve svě-
tě. Na prvním místě věříme pevně,
že Anglie a Francie jsou odhodlány
bojovati až do konce, až zběsilý hit-
lerism bude zničen. O tom nejlépe
svědčí nedělní odpověď britického
válečného kabinetu na řeč němec-
kého polního maršálka Goeringa,
jenž se chlubil, jak Německo jest ne-
vyčerpatelné v zásobách, jak jest
mocné a jak konečně pošmíral pod
bradou Britanii a Francii, když řekl,
že Německo na nich nic nechce.
Tím nepřímo chtěl říci, že až Něm-
ci budou hotovi s Polskem, že Bri-
tanie a Francie by měly dáti jemu
Polsko, totiž ponechat! Německu
Gransko, Pomořany a Horní Slez-
sko a nad ostatním Polskem prote-
ktorát za mír, jak to navrhoval Mus-
solini. Britický kabinet na to odpo-
věděl, že spojenci povedou válku
nejméně tři roky a třeba až deset
roků, až hitlerism zdrtí. Totéž řekl
britický ministerský před. Cham-
berlain a Francie k tomu přidala —
by, že by p:máhal Německu. Spíše
soudíme, že uzavřením smlouvy ne-
útočnosti a obchodní, uspíšil válku,
ku které se Anglie neměla Může to
býti Stalinův trik dostati jeho nej-
většiho nepřítele Hitlera do horké
kaše, což se mu snad zdařilo. Rusko
spiše počítá na to, že ve válečném
chaosu se mu podaří zbolševisovati
cřelou Evropu, což jest možné. A na
konec soudíme, že většina malých
států konečně se shrnou na Něm-
ce, jako roj včel. Všechny malé stá-
ty se třásly strachy před Hitlerem,
a proto jakmile uvidí, že spojenci
mají příležitost zvitěziti, postaví se
po jejich boku, by náležitě pohřbily
vzteklého psa, aby od něho měly po-
koj. A pak na zbořené svobodné E-
vropě vzniknou znovu svobodné stá-
ty Československo, Rakousko, Pol-
sko a jiné, které budou větší a sil-
nější nežli před tím a z chyb, které
učinily předem, se neučí, že ve spo
iení je sila. Věříme, že Polsko pak
;i podá ruku s Československem a
ednou provždy naváže bratrské, ne-
zlomitelné pásky.
* *
Senátor William E. Borah, repu-
blikán z Idaho, zahájil v pondělí
álku proti tnové zahraniční politi-
e presidenta Roosevelta, když ob-
inil jeho administraci, že návrh na
idvoiání embarga v neutrálním zá-
honě zaplete Spoj. Státy do evrop
ké války. Borah, jenž jest vůdce
enátních isolocionistů a jenž v po*-
sledním zasedání kongresu vedl boj
proti změně neutralitního zákona
projevil nesmiřitelný boj proti zru-
ení embarga po schůzi se senátory
Arthur H. Vandenbergem, rep. z
Michigan, Gerald R. Neyem, rep. ze
Severní Dakoty, W. Warren Bar
bourem, rep. z New Jersey a John
G. Townsendem Jr., rep. z Dela
ware. My jsme měli za to, že spol
koví senátoři jsou voleni lidem, aby
hájili jeho zájmy, ale starý Borah
a jeho spiklenci, jak se zdá, neberou
žádného ohledu na lid a národ a
hájí své pošetilé stanovisko a mož
ná snad i něco jiného. Zrušení em-
barga v neutrálním zákoně by šé
dovolilo prodávati válečný ma-
teriál, aeroplány, střelivo, zbraně a
jiný materiál všem válčícím moc-
nostem, když tyto zaplatí hotově
za tento materiál a přivezou si ho
ze Spoj. Států do svých zemí na
svých vlastních lodích. Rádi by-
chom věděli, jak by to mohlo Spoj.
Státy zatáhnouti do války! Země,
které by koupily materiál u nás, na
své vlastní risiko by si ho musely
odvézti domů a musely by zaplatiti
za něj hotově předem, tudíž v ame-
rických přístavech by končila zod-
povědnost za tyto zásoby, Spoj. Stá-
tů. Naproti tomu nastala by úleva
nezaměstnanosti v Americe, měli
bychom větší poptávku po surovi-
nách, kterých máme nadbytek, by-
lo by více práce, více peněz v oběhu
a méně hladu. To pan Borah nevidí
a nechce viděti a proč? to je nám
záhadou. Poněvadž Německo nemá
za co kupovati a jest takřka ne-
možno, aby dopravilo své zboží z
Ameriky do svých přístavů skrz bri-
tickou blokádu, největšimi odkup-
níky by byly Francie, Britanie a ne-
utrální státy, které válečný mate-
riál potřebují. A když to vezmeme
konec konců, což se někteří pánové
bojí že by to pomohlo k porážce
největšího zla a bestiálnosti na svě-
tě, která hrozí zničením civilizace
celého světa, i v Americe? Máme
býti neutrální, ale věříme, že 95 pro-
cent amerického lidu — lidu, kte-
rý miluje svobodu a demokracii —
modlí se dnes, aby hitlerism byl na-
vždy smeten s povrchu země. Jsme
neutrální na oko, ale v srdcích všech
dobrých Američanů jsme tak stra-
ničtí v této válce, že nemůžeme býti
\íce a věříme, že není doba daleká,
co lid sám bude kongres žádati, aby
neutralitni zákon byl změněn, ať
si pán Borah a jeho společníci vy-
kládají co chtějí.
)0(
KONFEDERAČNÍCH PENSISTŮ
UBÝVÁ V TEXASU
jako největšího lháře pod sluncem, fl0ntu a ž: Němci bjli zahnáni zpět
šest mil od Varšavy.
Mayor města Varšavy Starzinski
oznamoval, že moho těch, kteří u-
tekli z Varšavy, vrátili se v úterý
zpět, by pomáhali hájiti svůj do
mov.
Kapitán Václav Lipinski, polský
štábní důstojník na rozhlasu pra-
vil, že německý plán rozdrtiti Var-
šavu voznicemi a motorizovanou
armádou úplně selhal.
"Nyni změníme pohyblivou vál-
ku na u/itálenou", "hlásil Lipiski.
"My jsme již zvykli na vzdušné ná-
jezdy. Německé pumy jsou špatně
mířené, naše sklepy jsou bezpečné.
Jestli Němci pošlou sem větší po-
silu, učiníme totéž."
Rozhlas byl pak přerušen, načež
p:sluchači v Budapešti slyšeli z
Vaišavy vojenský pochod se zpě-
vem, který v překladu byl asi ná-
sledující:
Jak válka jest krásná,
když hulán s koně padá,
jeho kamarádi jedou dál.
Spi, kamaráde, v hrobě tmavém,
a sni o Polsku.
Co nejdůležitějšího ale jest, že ko-
nečně se v Polsku dostavily dychti-
vě očekávané a letos opožděné pod-
zimní deště, o které se polský ná-
rod modlil jako o nejlepšího spo
jence a pomoc před uchvatiteli.
Veliké deště obyčejně na podzim
rozvodní plytké řeky a způsobí sil-
nice takřka nesjízdné i pro tažné
povozy, takže pro těžké německé
motorizované vojsko bude takřka
nemožné pohybovati se v blátě
Polská armáda, počítající předem
na tyto překážky, postarala se o to,
aby mohla Celiti jim, a proto má o-
hromnou jízdeckou armádu, která
se může posunovati za takového po-
časí, a německá ji postrádá. Poláci
mají v armádě čtyři miliony koní,
na kterých jest dopravována na
fronty pěchota i dělostřelectvo, a
jest jich používáno i k útokům ku-
lometným. Jest-li tato stragedie Po-
láků se osvědčí, což se zdá pravdě-
podobným, německé dosavadní ví
tězství se promění v úplný nezdar a
skutečně se dostalo Němcům první
osudné porážky, jako v roku 1914 na
Marně ve Francii.
V úterý se oznamovalo, že němec
ké ztráty dosud čítají 50,000 tisíc
zabitých a 150,000 zraněných. Ně-
mecké zprávy praví, že toto jest
strašně přehnané. Němci ale při-
pouští, že jejich ztráty čítají na pol-
ské frontě 12,000 mužů, z nichž asi
2000 bylo usmrceno.
4
Z Berlína se v úterý oznamuje,
že Němci hodlají bojovati proti Po-
lákům až k ruským hranicím, až ú-
plně polská armáda bude zničena
a učiněna neškodnou, tak aby Něm-
ci nemuseli bojovati opět na dvou
frontách a mohli soustřediti své sí-
ly pouze na západní frontě proti
Francouzům a Britům. — Myšlen-
ka to od Němců výborná, — ale dá
se uskutečnit??. Zdá se z dnešních
zpráv, že tento plán nazistů úplně
selhal.
Z Říma se oznamuje v úterý, že
výsledek evropské války a budouc-
nost Evropy závisí na diplomatic-
kých poradách, které jsou nyní ko-
nány mezi Britanií a Itálií. Tyto
porady mezi italským zahraničním
ministrem Ciano a britickým vy-
slancem Lorainem jsou drženy v té
největší tajnosti. Briticko - italské
porady následovaly po týdenní po-
radě mezi italským Ciano a fran-
couzským vyslancem André Fran-
cois-Poncetem, jenž se vrátil domů
do Paříže, by oznámil výsledek. Ni-
kdo neví, na čem bylo dohodnuto,
ale diplomatičtí pozorovatelé soudí,
že Mussolini buď zůstane neutrál-
ní, nebo se připojí ke spojencům,
poněvadž jest přesvědčen, že Brita-
nie a Francie jsou odhodlány zni-
čiti Hitlera a kdyby se připojil k
němu, neměl by žádné vyhlídky na
zisk a spíše na záhubu. Naproti to-
mu zachováním neutrality by získal
snad něco a připojením se ke spo-
jencům měl by k získání hodně. I-
talie se nemá čeho obávati od Něm-
ců, poněvadž její hranice jsou chrá-
něny horstvem Alpským.
Pak jest důležité to, že Balkán
také čeká, co Itálie učiní. Kdyby
Mussolini slíbil neutralitu nebo při-
pojení se ke spojencům, Rumunsko,
Jugoslávie a Turecko by asi okamži-
tě postavily po straně západních
spojenců a umožnilo by to Britanii
poslati vojsko na pomoc Polákům.,
Proto Itálie drží klíč k hlavnímu
vývoji války a budoucí Evropě. Vý-
sledek přítomného vyjednáváni asi
se brzy dovíme. Itálie asi požaduje
příliš velikou odměnu od spojenců,
za neutralitu nebo vojenskou po-
Že Mussolini jest na vážkách a
hledí získati od spojenců co nejví-
ce, svědčí, že italský tisk od vypuk-
nuti války zdržel se úplně útoků na
Francii a Britanii, které byly dří-
ve denní událostí.
Mayor města Varšavy, Josef Star-
zynski v Úterý na rozhlasu apelo- 1Q39 oznamuje;
val y-Sn?hí°taS 1 "V souhlase s našim lidem v ze-
prihlasili do sebevrazedneho bata- mich éeských a slovenských naše
li-nu k zastaveni nemeckych hord. mist0 ^ na straně Polska a jeho
Na tuto výzvu dostal spoustu pri- spojenců v boji proti nacismu, který
hlášek, avšak brzy na to oznamo- je bojem za osvobozeni naši vlagti
val mayor, že není toho více třeba. Pokusíme se okamžitě sorganisovati
Na západní frontě v úterý, dle československou armádu ve Francii
zpráv z Paříže francouzské motori- a v Polsku. Ve vedení akce je úplná
zované oddíly dorazily do předmé- shoda."
stí německého průmyslového města1 Československý vyslanec ve Wash-
Saarbrueken, které jest již vykli-, ingtoně Vladimír S. Hurban navští-
zeno od obyvatelstva. vil 1. září ráno polského velvyslan-
Mésto toto jest považováno za klíč ce P°tockého a vyslovil mu úpřímné
k postupu na německou Siegfriedo- j Jj™* celého československého
,. „ •> u „ inaroda a ujistil ho, zé v bo i nroti
vu hnil 100 mil dlouhou n t sever, nacistickému Německu ^
mezi íekami Moselle a Ry . | máhat Polsku ze všech svých sil. Vy-
Frar.couzským postupem ku Saar- slanec zároveň vyslovil pevnou na-
bruecken byl zaražen klín do před- ději, že po konečném vítězství vzkří-
šená republika československa a
Polsko, poučeni tragickou minulo-
stí, budou žít vedle sebe jako oprav-
dové bratrské národy. Velvyslanec
Potocki, hluboce dojat, děkoval vy-
slanci Hurbanovi za jeho prohláše-
ní, jež slíbil zaslati své vládě.
pomoci vojensky.
Austin, Te.v, 9. záři. — Smrt po-
malu vymazuje schodek ve fondu
pro texaské konfederačni vysloužil-
ce.
Když započal nový fiskální rok l.
záři, pouze 269 zbylo z vysloužilců,
kteří se podíleli na občanské válce
- o 109 méně, nežli před rokem.
J. H. Taylor, dohlížitel nad pensi
konfederačni. odhaduje, že dle ú-
mrtnosti mezi těmito starci za po-
slední roky, v příštích dvou letech
zbude jich méně než sto, čímž také
značně bude snížen schodek v roz-
počtu na konfederačni pensi, jenž
soudí i italský král. Proto Hitler ne- nyni obnáší kolem $3.000,000.
moc.
nich opevnění na hlavní Siegfriedo-
vou linii v nejsilnějším místě, vý-
chodně od bohatého uhelného stře-
diska.
Francouzská dělostřelba bombar-
dovala německé linie, obkličující
město s výšin ve Warndtském lesu,
kteréž posice Francouzi dobyli mi-
nulého týdne.
Depeše ze švýcarských hranic v
pondělí večer oznamovaly, že Fran-
couzi postoupili k Saarbruecken od
východu.
Za liniemi francouzský premier
Edouard Daladier sešel se v úterý
s britským ministerským předse-
President varuje
ostře nazisty
Washington, 12. září. —. V konfe-
renci tisku s presidentem Roosevel-
tem byla dnes vyvolána otázka, zda-
li Monroe-ova doktrína by donutila
dou Neville Chamberlainem v tajné:Spoj. Státy zakročiti ve prospěch
schůzi francouzsko-britické vrchní Kanady, kdyby tato byla napadena
válečné rady. Toto byla první po-
rada vrchní spojenecké válečné ra-
dy.
Z Berlína rádio rozhlas žádal ob-
divovatele Hitlera, aby mu nedáva-
li květiny po dobu války, že on si je
nepřeje, aby je raději dávali vojá-
kům. (Kopřivy by pro něj byly pří-
liš dobré.)
Němci si musí opět utáhnouti o-
pasky, neboť příděl masa na příští
dva týdny byl opět snížen pro o-
byvatelstvo a sice, ze 700 gramů na
500 (málo více jak libru) týdně.
)o(
DÝMKAŘSKÁ VÝROBA — VYMÍ-
RAJÍCÍ DOMÁCKÝ PRŮMYSL
Před válkou byla na Kelečsku,
hornatém kraji mezi Hranicemi a
Valašským Meziříčím, velmi rozší-
řena výroba dýmek. V samotné Kel-
ci se živilo výrobou dýmek více jak
80 rodin; kelečské dýmky byly vy-
hledávány i v cizině, zvláště v Pol-
sku. Vyvážely se i do zámoří, pře-
devším do Severní a Jižní Ameriky.
Světová válka tento slibný domác-
ký průmysl úplně ochromila. Jed-
nak se vojáci za dlouhé války nau-
čili kouřit cigarety a odvykli dým-
kám i lulkám, jednak byly přetr-
hány dřívější obchodní styky. Po
světové válce se již nepodařilo Ko-
lečanům vzkřísit svůj průmysl, kte-
rý učinil Kelč stejně známou jako
tvarůžky Olomouc. Přes to se do-
dnes v několika rodinách uchova-
la ještě výroba dýmek a lulek, kte-
ré dodávají větším obchodům. Ně-
kteří větší výrobci dýmek, kteří mě-
li i strojové zařízení, výrobu úplně
německým vojskem, anebo kdyby
svobodě Kanady hrozilo nebezpečí,
že by Velká Britanie předala ji na-
zistům.
Tato otázka byla vyvolána v kon-
ferenci na základě řeči presidenta
Roosevelta v Kingston, Kanadě, mi-
nulého roku, kde president prohlá-
sil, že Spoj. Státy by nepřihlížely
nečinně, kdyby Kanada byla napa-
dena zámořskými nepřáteli.
President na tuto otázku odpově-
děl, že Spoj. Státy nikdy nedovolí,
aby kterákoliv americká země padla
za oběť kterékoliv evropské zemi,
což znamená Monroe-ova doktrína.
Tím varoval nazisty nepřímo, aby
se nedotýkali Kanady, poněvadž Sp.
Státy by zakročily.
Porady, jak bude dělen čs. státní
dluh.
V poslední době se vyjednávalo o
rozdělení dluhů bývalého čs. stá-
tu. S Maďarskem bylo už v tom
směru docíleno dohody a to při jed-
náních — která se konala v Berlí-
ně a v Budapešti. Porady, které mě-
ly stanovit zásady o převzetí části
státního dluhu Slovenskem, kona-
ly se v minulých dnech v Karlových
Varech. Tato jednání nepokročila
ještě do rozhodujícího období a pro-
to se budou — jak oznamuje H. R.
— v září konat porady další, kdy už
se očekává konečné vyřešení věci.
ANGLIČANÉ A ČESKÁ HUDBA.
V Čechách se zakořenila dom-
něnka, že Anglie přijímá naši če-
skou hudbu nejen s opravdovým
zájmem, nýbrž i s dokonalým poro-
zuměním. Anglický hudební kritik
N. Cardus napsal po koncertě Praž-
ského kvarteta do listu "Manches-
ter Guardian" referát o Smetano-
zastavili, nebo ji přeměnili na pi-
lařství, stolařství, výrobu nábytku vě kvartetě Z mého života a z je-
a p. Z někdejšího staletého českého'ho kritických slov vyplývá, že náš
prýmyslu dýmkářského zbylo v sou-, optimismus není zcela opodstatně-
kromých rukou několik sbírek dý- ný. Podle něho podléhají Angliča-
mek; některé byly po převratu ulo- né příliš estetickým předsudkům,
ženy v museích různých moravs-
ských měst. To jsou ovšem už jen
trosky někdejšího kvetoucího do-
máckého průmyslu. Pouze v Če-
chách se ještě drží malá továrnička
na české dýmky, na Moravě zů-
stává jen Kolečko, chudý, zanedba-
ný kraj. Několik zdejších výrobců
žárlivě střeží dědictví otců, jehož
se dovedné české ruce nechtě.jí
které pocházejí ještě z minulého
století. Přáli by si nalézt v každém
hudebním díle nějakou mravní ne-
bo filosofickou ideu a nejraději by
hodnotili každou komorní skladbu
srovnáním se skladbami Beethove-
novými nebo Brahmsovými. Ctili z
českých skladatelů jediného Dvo-
řáka, poněvadž viděli v jeho hudbě
stopy Brahmsova vlivu. Velmi mno-
zříct přesto, žs znamená velmi |zí Angličané se ztotožňovali se slo-
skrovnou obživu. Výroba starých o-
zdobných dýmek, na nichž si na-
ši dědové a pradědové tolik zaklá-
dali, byla i kouskem umění; v ní
se projevoval lidový vkus a doved-
nost.
Dnes je však obtíž obstarat po-
třebné suroviny i pro zbylou do-
mácí výrobu, dýmek. V dobách roz-
květu používali kolečtí výrobci spe-
cielního dřeva — švédské břízy, jež
se dovážela. Po válce se musili spo-
kojiti s domácími břízami. Kupo-
vali je hlavně z nedalekého Pot-
štátská, které však loni na pod-
zim bylo připojeno k Říši. Tak se
dýmkaři ocitli bez materiálu; k vý-
robě dýmek lze používat jen bříz
se zakrnělými kořeny. Kromě toho
musí míti zvláštní vazy, aby vyro-
bené dýmky vyhovovaly i náročným
kuřákům. Po ztrátě této blízké vhod-
né suroviny našli dýmkaři náhra-
du na Slovensku; jsou však obavy,
že vznikem samostatného sloven-
ského státu i tuto náhradu ztratí
Nezbude tedy, než najít vhodné
dřeviny na území Protektorátu, a
tak uchovat zbytek českého dým-
kařstvi na Moravě a snažit se o
jeho povznesení.
vy Oscara Wilda, že "hudba mluví
toliko německým přízvukem". Ale
Cardus polemisuje s Wildem a zdů-
razňuje národní přízvuk jako oso-
bitou hodnotu české hudby; "Na-
slouchajíce Smetanovu kvartetu, po-
chopili jsme, jak jsme museli do-
plácet na Wildův paradox a omyl.
Až do nedávná i dobře informovaní
přátelé hudby u nás věděli tak má-
lo o jiném českém skladateli kro-
mě Dvořáka, a je téměř jisté, že
by průměrný posluchač anglických
hudebních škol do seznamu dvace-
ti velkých skladatelů nezařadil jmé-
no Smetanovo. A přece Smetanův
kvartet Z mého života je dílem ge-
niálním. Nic podobného, ať se tý-
ká hudebního bohatství či lidské
tragiky, nenalezneme v oboru ko-
morní hudby..V dalších slovech
anglický kritik s obdivem oceňuje
jednotlivé věty Smetanova díla a
vyzvědá jejich osobitost a krásu.
Jeho hlas je dokladem, že je potře-
bí ustavičné a soustavné propaga-
ce, aby zájem velkého národa o u-
mění národa malého byl probuzen
a správně usměrněn. A to je čest-
ný úkol našich vynikajících inter-
pretů.
v
Upcoming Pages
Here’s what’s next.
Search Inside
This issue can be searched. Note: Results may vary based on the legibility of text within the document.
Tools / Downloads
Get a copy of this page or view the extracted text.
Citing and Sharing
Basic information for referencing this web page. We also provide extended guidance on usage rights, references, copying or embedding.
Reference the current page of this Newspaper.
Morris, August J. Čechoslovák and Westske Noviny (West, Tex.), Vol. 28, No. 37, Ed. 1 Friday, September 15, 1939, newspaper, September 15, 1939; West, Texas. (https://texashistory.unt.edu/ark:/67531/metapth394339/m1/6/: accessed July 12, 2024), University of North Texas Libraries, The Portal to Texas History, https://texashistory.unt.edu.; crediting UT San Antonio Libraries Special Collections.